SkolStat: Vad eleverna i Åk 5 tycker om Växjö Montessoriskola
Eleverna i Åk 5 på Växjö Montessoriskola svarade på sin senaste skolenkät år 2022.
Växjö Montessoriskola är en liten grundskola (Åk 1 till 6) i Växjö, Växjö kommun.
Det är en fristående skola med Stella Montessori AB som huvudman.
Här nedan kan du läsa hela skolenkäten som är uppdelad i flera index. Dessa index bygger på medelvärdet av svaren på en eller flera frågor.
Om du är intresserad av en specifik fråga så hittar du de genom att trycka på knappen "Visa stor innehållsförteckning" nedan.
Innehållsförteckning
Skolenkäten: Åk 5 på Växjö Montessoriskola (2022)
Om skolenkäten
Skolenkäten genomförs årligen av Skolinspektionen ◳.
Hälften av alla skolor i Sverige svarar på enkäten varje år. Så det tar två år att få fram enkätresultat för alla skolor i Sverige.
Skolenkätresultatet är användbart både för dig som vill veta mer om skolan men används också som ett värdefullt underlag i huvudmans och skolans systematiska kvalitetsarbete.
Få ut mer av SkolStat: Jämför dessa resultat mot en annan grupp
För en ännu bättre bild över Växjö Montessoriskola rekommenderar vi att du jämför den här gruppens resultat mot någon annan grupp på skolan. Det kan finnas stora skillnader mellan vad de olika grupperna tycker om sin skola.
Svarsfrekvens och tillförlitlighet
När eleverna i åk 5 på Växjö Montessoriskola genomförde skolenkäten 2022 så var det 17 av 18 elever som fyllde i enkäten.
Det motsvarar en svarsfrekvens på 94.4%. Det är en mycket hög svarsfrekvens som de ska ha särskild beröm för! En så här hör svarsfrekvens bidrar starkt till resultatets tillförlitlighet.
Vi rekommenderar att du tar hänsyn till att det är få som svarat på enkäten (17 st) när du läser resultatet nedan. Med färre antal svar väger varje svar mer, vilket gör att det kan svänga rejält i graferna.
Övergripande nöjdhet
Denna fråga ger en översiktlig bild av elevernas totala upplevelse av skolan. Den fångar deras övergripande nöjdhet och trivsel.
Resultaten av denna fråga kan fungera som en sammanfattande indikator på hur bra skolan uppfyller elevernas behov och förväntningar.
Den reflekterar också på skolans kvalitet. Elevernas nöjdhet är en viktig indikation på skolans kvalitet och effektivitet.
fig 1. Index: Övergripande nöjdhet
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Om eleverna är nöjda, tyder det ofta på att skolan lyckats skapa en positiv, trygg och givande inlärningsmiljö.
Hur nöjd är du med din skola?
fig 2. Hur nöjd är du med din skola?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Information om utbildningen
Detta index syftar till att mäta hur väl skolan och lärarna informerar eleverna om deras framsteg, hur väl de förklarar ämneskraven och hur effektiva utvecklingssamtalen är.
En kontinuerlig dialog mellan lärare och elev kring elevens kunskapsutveckling och behov är viktigt för elevens engagemang och motivation.
fig 3. Index: Information om utbildningen
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Skolarbetet blir så mycket roligare när man själv upplever hur man går framåt och ser resultatet av sitt hårda arbete!
Tycker du att du får veta hur det går för dig i skolarbetet?
fig 4. Tycker du att du får veta hur det går för dig i skolarbetet?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Hur ofta förklarar lärarna vad du ska göra på lektionerna så att du förstår?
fig 5. Hur ofta förklarar lärarna vad du ska göra på lektionerna så att du förstår?
(Källor: SI, swestat.se)
Tycker du att lärarna förklarar vad du behöver kunna för att nå kunskapskraven?
fig 6. Tycker du att lärarna förklarar vad du behöver kunna för att nå kunskapskraven?
(Källor: SI, swestat.se)
Tycker du att utvecklingssamtalet är till hjälp för dig i skolarbetet?
fig 7. Tycker du att utvecklingssamtalet är till hjälp för dig i skolarbetet?
(Källor: SI, swestat.se)
Stimulans
Detta index mäter kvaliteten och effektiviteten i undervisningen.
Svaren ger en bild över lärarnas förmåga att engagera eleverna och väcka deras intresse, variera undervisningen för olika lärostilar, stärka elevernas självförtroende och erbjuda tillräckliga utmaningar.
fig 8. Index: Stimulans
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
En varierad undervisning med lagom utmaning som anpassas utefter varje elevs individuella behov och intresse gör underverk för elevens inre motivation, engagemang och kunskapsutveckling!
Hur ofta får lärarna dig att bli intresserad av skolarbetet?
fig 9. Hur ofta får lärarna dig att bli intresserad av skolarbetet?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Tycker du att lärarna varierar lektionerna så att ni får arbeta på olika sätt?
fig 10. Tycker du att lärarna varierar lektionerna så att ni får arbeta på olika sätt?
(Källor: SI, swestat.se)
Tycker du att lärarna får dig att tro på dig själv i skolarbetet?
fig 11. Tycker du att lärarna får dig att tro på dig själv i skolarbetet?
(Källor: SI, swestat.se)
Hur ofta tycker du att skolarbetet är för lätt? (-)
fig 12. Hur ofta tycker du att skolarbetet är för lätt? (-)
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Stöd
Här går man djupare in i skolans och lärarnas förmåga att ge eleverna det stöd och den hjälp de behöver för att kunna ta sig an skolarbetet.
Svaren ger en bild över tillgängligheten av hjälp under lektioner, om skolan tillhandahåller de resurser som behövs, och hur eleverna uppfattar svårighetsgraden av sitt skolarbete.
fig 13. Index: Stöd
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Med rätt stöd och resurser, både under lektionen men också i skolan i stort, ges varje elev förutsättningar för att nå sin fulla potential!
Hur ofta får du den hjälp du behöver under lektionerna?
fig 14. Hur ofta får du den hjälp du behöver under lektionerna?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Tycker du att du får den hjälp du behöver från skolan för att klara skolarbetet?
fig 15. Tycker du att du får den hjälp du behöver från skolan för att klara skolarbetet?
(Källor: SI, swestat.se)
Hur ofta tycker du att skolarbetet är för svårt? (-)
fig 16. Hur ofta tycker du att skolarbetet är för svårt? (-)
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Kritiskt tänkande
Dessa frågor fokuserar på hur skolan och lärarna lyckas med att utveckla elevernas kritiska tänkande, deras förmåga att uttrycka sig och deras förmåga att bedöma informationens kvalitet.
Att skolan och lärarna lägger extra fokus på detta är viktigt för att skapa välutbildade och informerade medborgare som kan delta aktivt i samhället och göra välgrundade beslut.
fig 17. Index: Kritiskt tänkande
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Dessa frågor påminner oss återigen om hur viktig skolan är för hela samhället.
Det är här som framtidens värld formas!
Hur mycket pratar lärarna om att allt man hör och läser, till exempel på internet, inte behöver vara sant (källkritik)?
fig 18. Hur mycket pratar lärarna om att allt man hör och läser, till exempel på internet, inte behöver vara sant (källkritik)?
(Källor: SI, swestat.se)
Hur mycket tycker du att ni elever får öva på att diskutera frågor där man kan tycka olika?
fig 19. Hur mycket tycker du att ni elever får öva på att diskutera frågor där man kan tycka olika?
(Källor: SI, swestat.se)
Bemötande - lärare
Dessa frågor syftar till att mäta lärarnas förmåga att behandla elever lika, oavsett kön eller könsidentitet, och belyser elevernas upplevelse av bemötandet i skolan.
Det är viktigt att främja en miljö där alla elever känner sig respekterade, trygga och likabehandlade så att de kan fokusera på sitt lärande och sin utveckling.
fig 20. Index: Bemötande - lärare
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Lärarna och skolans övriga personal ska vara de som bidrar till och garanterar alla elevers trygghet i skolan.
Känner du dig orättvist behandlad av någon lärare eller annan vuxen i skolan?
fig 21. Känner du dig orättvist behandlad av någon lärare eller annan vuxen i skolan?
(Källor: SI, swestat.se)
Tycker du att lärarna behandlar alla elever lika oavsett om de är flickor, pojkar eller har annan könsidentitet?
fig 22. Tycker du att lärarna behandlar alla elever lika oavsett om de är flickor, pojkar eller har annan könsidentitet?
(Källor: SI, swestat.se)
Bemötande - elever
Här mäter man hur väl skolan och lärarna lyckas med att främja ett positivt bemötande och en trivsam skolmiljö både mellan vuxna och elever samt eleverna emellan.
fig 23. Index: Bemötande - elever
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Att eleverna känner att de kan vara sig själva och både beteer sig och blir bemötta på ett respektfullt sätt bidrar starkt till en trygg och trivsam lärmiljö.
Hur tycker du att eleverna bemöter varandra i skolan?
fig 24. Hur tycker du att eleverna bemöter varandra i skolan?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Hur tycker du att eleverna bemöter vuxna i skolan?
fig 25. Hur tycker du att eleverna bemöter vuxna i skolan?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Känner du att du kan vara dig själv i skolan?
fig 26. Känner du att du kan vara dig själv i skolan?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Inflytande
Här mäter man skolans och lärarnas förmåga att få elever att känna sig delaktiga i sitt eget lärande och i skolans beslutsprocesser.
Elevernas möjlighet att påverka hur de arbetar på lektionerna och att de känner att personalen på skolan lyssnar på de bidrar till att skapa en inkluderande och demokratisk skolmiljö där elevernas åsikter respekteras och beaktas.
fig 27. Index: Inflytande
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Med inflytande kommer också ett ansvar för genomförandet av det man var med och påverkade. Med andra ord känner elever ofta ett slags ägarskap
och som i sin tur kan öka elevens engagemang för frågan.
Till exempel i framtagandet av ordningsregler kan elevernas känsla av reellt inflytande bidra starkt till att de sedan följer reglerna. Har du varit med och bestämt ordningsreglerna är du också mer benägen att följa de!
Hur mycket tycker du att ni elever får vara med och påverka hur ni ska arbeta på lektionerna?
fig 28. Hur mycket tycker du att ni elever får vara med och påverka hur ni ska arbeta på lektionerna?
(Källor: SI, swestat.se)
Hur mycket tycker du att de vuxna i skolan lyssnar på förslag från eleverna, till exempel från klassråd eller elevråd?
fig 29. Hur mycket tycker du att de vuxna i skolan lyssnar på förslag från eleverna, till exempel från klassråd eller elevråd?
(Källor: SI, swestat.se)
Studiero
Här utvärderas elevernas upplevelse av kvaliteten på studie- och arbetsron i klassrummet. En god lärmiljö är nödvändig för att elever ska kunna koncentrera sig, engagera sig i undervisningen och uppnå bättre resultat.
Det är dock viktigt att påpeka att studiero inte de facto betyder att det är tyst och stilla i klassrummet. Det som uppfattas som störande i en lärsituation kan skilja sig väsentligt från en annan.
fig 30. Index: Studiero
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Det är läraren i klassrummet som är den som står som garant för både sin egen och elevernas studie- och arbetsro.
Hur ofta är det arbetsro på lektionerna?
fig 31. Hur ofta är det arbetsro på lektionerna?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Hur ofta är det så stökigt på lektionerna att du har svårt att koncentrera dig?
fig 32. Hur ofta är det så stökigt på lektionerna att du har svårt att koncentrera dig?
(Källor: SI, swestat.se)
Trygghet
Dessa frågor mäter elevernas välbefinnande och säkerhetskänsla.
Det omfattar deras relationer med andra elever och lärare, övergripande känsla av trygghet i skolan och möjligheten att vara sig själva.
fig 33. Index: Trygghet
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
En skola som aktivt arbetar med att vara inkluderande och har en positiv skolkultur gör att eleverna kan bättre fokusera på sitt lärande.
Känner du dig rädd för andra elever i skolan?
fig 34. Känner du dig rädd för andra elever i skolan?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Känner du dig rädd för någon lärare eller annan vuxen i skolan?
fig 35. Känner du dig rädd för någon lärare eller annan vuxen i skolan?
(Källor: SI, swestat.se)
Känner du dig trygg i skolan?
fig 36. Känner du dig trygg i skolan?
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Förhindra kränkningar
Dessa frågor är viktiga för att bedöma skolans förmåga att förebygga och hantera kränkningar.
Elevernas tillit till personalens ingripande och känslan av säkerhet på rasterna är avgörande för deras välbefinnande och inlärning.
fig 37. Index: Förhindra kränkningar
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Om eleverna känner att personalen tar frågor kring kränkningar på allvar så uppmuntrar det eleverna till att berätta om eventuella kränkgningar och konflikter.
Något som i sin tur ger alla inblandade en möjlighet att i god tid identifiera, förebygga och åtgärda konflikter innan de blir för stora.
Tycker du att de vuxna i skolan har koll på vad som händer på rasterna?
fig 38. Tycker du att de vuxna i skolan har koll på vad som händer på rasterna?
(Källor: SI, swestat.se)
Litar du på att de vuxna i skolan gör tillräckligt om någon elev blir illa behandlad?
fig 39. Litar du på att de vuxna i skolan gör tillräckligt om någon elev blir illa behandlad?
(Källor: SI, swestat.se)
Elevhälsa
Med dessa frågor bedöms elevernas känsla av emotionellt stöd och trygghet i skolan, samt tillgängligheten av viktiga kompetenser inom elevhälsan.
Detta kan bidra till elevernas emotionella och fysiska hälsa, deras trygghet i skolan och deras förmåga att fokusera på sitt lärande.
fig 40. Index: Elevhälsa
(Källor: Skolinspektionen, swestat.se)
Ett välfungerande elevhälsoarbete som delas av alla på skolan är avgörande för en positiv och trygg lärmiljö där eleverna får det stöd de behöver för att kunna lyckas!
Hur lätt eller svårt är det att få hjälp av elevhälsan, till exempel skolsköterskan?
fig 41. Hur lätt eller svårt är det att få hjälp av elevhälsan, till exempel skolsköterskan?
(Källor: SI, swestat.se)
Känner du att det finns någon vuxen i skolan som bryr sig om hur du mår?
fig 42. Känner du att det finns någon vuxen i skolan som bryr sig om hur du mår?
(Källor: SI, swestat.se)
Jämför dessa resultat!
För en mer komplett bild av skolan rekommenderar vi att du passar på och jämför dessa resultat med andra svaranden. Åsikterna kan skilja sig rejält mellan olika grupper.
Det finns så mycket mer statistik att titta på!
För mer information om skolan rekommenderar vi vår sida med all statistik om Växjö Montessoriskola. Där hittar du nyckeltal kring elever, personal och kunskapsresultat.
Eller du kanske är intresserad av en annan skola i Växjö kommun? Eller varför inte titta närmare på skolor i andra kommuner i Kronobergs län?
Om inget av detta verkar intressant kan du alltid börja om din resa från startsidan eller söka efter något i rutan nedtill!